Spīķeru kvartets, tā pirmās vijoles Martas Spārniņas dzimtajā pilsētā, viesosies ar koncertprogrammu “Šūberts un Vasks”. Spīķeru kvartets ir savienība mūzikā, tas neierasti saticīgi un radoši kopā muzicē kopš 2011. gada. Kvartetā spēlē orķestra Sinfonietta Rīga koncertmeistare Marta Spārniņa, viņas vietnieks Anti Kortelainens, orķestra altu grupas mūziķe Ineta Abakuka un Liepājas Simfoniskā orķestra čellu grupas koncertmeistars Ēriks Kiršfelds. Kvarteta nosaukums patapināts no tā galvenās mītnes – Spīķeru koncertzāles. Kvarteta repertuārs ir daudzveidīgs un aptver laika posmu no Vīnes klasikaspērlēm līdz mūsdienu partitūrām. Īpašu vietu repertuārā ieņem latviešu komponistu stīgu kvarteti un to popularizēšana visos veidos. Šajā koncertprogrammā kvartets ir iekļāvis pasaulē visplašāk atpazīstamā latviešu komponista Pētera Vaska Piekto stīgu kvartetu, par kuru pats komponists ir izteicies, ka šajā kompozīcijā vēlas pavēstīt, ka mēs visi esam daļa no pasaules un pasaule ir mūsos, par ideālisma pastāvēšanu un nepieciešamību, par mīlestību mums apkārt un mūsos. Līdzās Pētera Vaska kvartetam, koncertprogrammā iekļauts austriešu komponista Franča Šūberta 1824. gada martā sacerētais kvartets, kas nosaukumu ieguvis no Šūberta sacerētās dziesmas “Nāve un meitene”, jo tās motīvs izmantots kvarteta otrajā daļā. Lai nebiedē kvarteta nosaukums “meitenes un nāves” motīvs ir izplatīts vācu literatūrā un mūzikā kopš renesanses laikiem, un šī skaņdarba kontekstā nāvi var traktēt, kā meitenes mīļoto.
Par mūziķiem:
Kvarteta tīmekļa adrese – www.sp4.lv.
Marta Spārniņa, toreiz vēl Jagmane, bērnību pavadīja Madonā, kur sešu gadu vecumā sāka mācīties spēlēt vijoli, jo mājās nebija vietas, kur ielikt klavieres. Pēc pamatskolas beigšanas Marta devās uz Rīgu, lai mācītos Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā. Mazpilsētas bērnam Rīgas dzīve un internāts bija pilnīgs šoks. Attapusies no tā, Marta sāka braukāt pa jauniešu orķestriem – Gustava Mālera, Eiropas Savienības un citiem. Studēja Marta gan Rīgā, gan Vīnē, gan Berlīnē (“Hansā Eislerā”), taču ilgas pēc mājām 2009. gadā lika atgriezties dzimtenē un kļūt par Sinfonietta Rīga koncertmeistari. Martai joprojām patīk ceļot un ciemoties; kā koncertmeistare viņa ir viesojusies Karaliskajā Flandrijas filharmonijas orķestrī. Martai patīk ūdens un laivu braucieni, bet ir bail no dēlēm.
Anti Kortelainens dzimis 1977. gadā Keravā (Somijas dienvidos), kur ieguvis pamatizglītību mūzikā un guļbaļķu māju būvē. Turpinājis studijas Helsinku konservatorijā un Sibēliusa akadēmijā, ko absolvējis 2004. gadā ar mağistra grādu, paralēli apgūstot arī baroka vijoles spēli. Pēc veiksmīgas basğitārista karjeras Somijas armijā vairākus gadus strādājis Ostrobotnijas kamerorķestrī. 2009. gadā pārcēlies uz Latviju un kļuvis par kamerorķestra Sinfonietta Rīga koncertmeistara vietnieku. Brīvajā laikā Anti aizraujas ar pavārmākslu un galdniecības darbiem lauku mājā. Tomēr vissvarīgākais viņam ir dēliņš un sieva, un, kā jau īstam somam pieklājas, arī distanču slēpošana.
Ineta Abakuka dzimusi un augusi Rīgā. Kopš astoņu gadu vecuma, kad mammai izdīca pirmo vijolīti, sāka savas gaitas mūzikas pasaulē. Vijoļspēles pamatus apguva Jurjānos un Dārziņos, bet pēc tam Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā, kur vijoli pamazām nomainīja pret alta samtaino tembru un ieguva maģistra grādu. Pašlaik Ineta tēlo mūžīgo studenti un atkal studē Mūzikas akadēmijā, šoreiz – kameransambļa profilā. Ārpus akadēmijas sienām Ineta savas zināšanas mūzikā papildinājusi vairākos veidos – piedaloties starptautiskos orķestru projektos (Gustava Mālera Jauniešu orķestrī, Starptautiskajā Baha akadēmijas orķestrī, orķestrī Norden), meistarklasēs, kā arī festivālos un konkursos. Pašlaik Ineta ir kamerorķestra Sinfonietta Rīga altu grupas mūziķe. Brīvajā laikā Inetas prātu nodarbina trīsgadnieku krīze – tās cēloņi un risinājumi. Ineta arī labprāt uzcep kādu kūciņu vai citu našķi.
Ēriks Kiršfelds dzimis, audzis, un visādi citādi attīstījies Rīgā. Absolvējis Ķengaraga bērnudārzu (ar plaša profila konstruktora novirzienu), Dārziņskolu (bez novirzieniem) un dažas mūzikas akadēmijas (Rīgā, Bāzelē, arī pa drusciņai Helsinkos un Luksemburgā). Pēc klejojumu gadiem ar Lapēnrantas un Kremerata orķestriem beidzot nobāzējies Dzimtenes jūras lielpilsētā Liepājā, kaut gan pamatinstinkti un vēlme piedalīties evolūcijas procesos bieži liek arī galvaspilsētā viesoties.
Biļetes cena Ls 1.00 (1.42 eiro), biļetes koncerta norises vietā.
Koncertu atbalsta: VSIA Latvijas Koncerti, Valsts Kultūrkapitāla fonds un Madonas novada pašvaldība