Divdemit izstādē pārstāvētie gadi Latvijas mākslas
vēsturē ir īpaši, jo šajā laikā krasi iezīmējas divi profesionālās
mākslas attīstības virzieni, divi „spārni”, ko nosacīti varētu dēvēt par
„akadēmisko” un „moderno”. Šo divu „spārnu” vēzieni minētajā laika
posmā ir nosacījuši arī Latvijas keramikas attīstību, ko izstādē
reprezentē kolekcionāra un mecenāta Pētera Avena pēdējos gados izveidotā
Latvijas keramikas kolekcija.
Profesionālo mākslinieku interese
par keramiku parādījusies jau 20.gadsimta pirmajās desmitgadēs
mākslinieku Pētera Šteinberga (1874-1938), Jūlija Madernieka
(1870-1955), Anša Cīruļa (1883-1942) nacionāli romantiskajā daiļradē.
Viņi darbojās podniecības amata reģionālās tehnoloģijas tradīcijās,
lietoja vietējās izejvielas un tām piemērotās stiklveida svina glazūras
un angobas rotājumu.
Drīz pēc Latvijas Mākslas akadēmijas
dibināšanas tika izveidota keramikas meistardarbnīca Rūdolfa Pelšes
vadībā (1924-1944). Rūdolfs Pelše (1880-1943), pirmais profesionālais
keramiķis Latvijā, Pēterburgas Štiglica mākslas skolas absolvents
(1905), bija uzstādījis sev ambiciozu mērķi: izveidot apmācības sistēmu,
kura pamatotos uz vēsturiskiem paraugiem, laikmetīgu stilistiku un
tradicionālo tautas daiļradi, balstoties uz jaunāko tehnoloģiju apguvi.
Viņš bija iecerējis piedāvāt sabiedrībai jaunu keramikas estētikas un
funkcionalitātes redzējumu un keramikas pielietojamības robežu
paplašināšanu, izmantojot to arhitektūrā un interjeros. Keramikas
meistardarbnīca sagatavoja veselu virkni profesionālo meistaru, to
skaitā Vilis Vasariņš, Andrejs Pormalis, Ludvigs Kalniņš, Marija Riņķe,
Pēteris Kļaviņš, Valija Kurika, Eiženija Lunska, Elza Krimuldena,
Viktorīna Zosta, Jānis Ciekurs.
Profesionālā keramika, ko
20.gadsimtā veidoja Latvijas Mākslas Akadēmijas Rūdolfa Pelšes vadītās
keramikas meistardarbnīcas audzēkņi (1924-1944) un A/S „M.S.Kuzņecovs”
pieaicinātie mākslinieki (1934-1940), veido Pētera Avena latviešu
mākslas kolekcijas nozīmīgu daļu. Šie darbi raksturo izstādes „labo
spārnu”.
Bet bija arī „kreisais spārns”, kura vēzienus lielā mērā
nosacīja Romans Suta. Ja Rūdolfa Pelšes izstrādātā akadēmiskā
profesionālās apmācības sistēma orientējās uz klasiskajām tradīcijām un
jaunākajām tehnoloģijām, tad Romans Suta dedzīgi nostājās pret to, ko
uzskatīja par akadēmisko rutīnu, un sludināja citus mākslas principus.
Romans
Suta (1896-1944) un viņa sieva Aleksandra Beļcova (1892-1981)
sagatavoja aptuveni 200 oriģinālformas keramiskajiem priekšmetiem, taču
projekta realizāciju nācās pārtraukt, jo nepareizi uzbūvētā krāsns
uzsprāga, un pirmie izstrādājumi gāja bojā. 1920.gados radušos ideju
veidot mākslas keramiku Sutam izdevās īstenot M.Kuzņecova porcelāna
fabrikā (A/S „M.S.Kuzņecovs”) pēc tās reformēšanas 1932.gadā.
Nekad
agrāk abi tik atšķirīgie Latvijas keramikas „spārni” netika eksponēti
kopā, veidojot spilgtu kopainu, kas ļauj pilnā mērā novērtēt šo mākslas
parādību un mākslinieciskās izteiksmes formu daudzveidību. Kaut ir
pagājis pusgadsimts, ir apzināts pārāk maz priekšmetu, tādēļ minētie
divdesmit gadi keramikas attīstībā (1924-1944) gan speciālistiem, gan
plašākai sabiedrībai joprojām ir pazīstami tikai fragmentāri. Ar domu
iepazīt šo mantojumu un pievērst uzmanību keramikas meistaru radošajam
sniegumam tika veidota Pētera Avena kolekcija, Labdarības Fonda
„Paaudze” īpašais piedāvājums Madonas skatītājiem.
Ludmila Neimiševa,
kolekcijas kuratore
Madonas novadpētniecības un mākslas muzeja Izstāžu zālēs
Izstādes atklāšana 6.jūlijā pulksten 16:00
Izstāde apskatāma no 2016.gada 6.jūlija līdz 14.augustam.
![](box/images/maderniekskeramika_0.jpg)
Viktorīna Zosts. LMA. Dekoratīvs šķīvis "Stirna". 1930.gadi
Jūlijs Madernieks. A/S
"M.Kuzņecovs". Dekoratīva vāze. 1934-1940
Informāciju sagatavoja: Madonas novadpētniecības un mākslas muzeja Mākslas nodālas vadītāja Monta Cimdiņa.
Tālr.: 64823844.
Mob.tālr.: 00 371 26102225.
Ievietoja:
Inga Arāja